Katsoin leffan
Re: Katsoin leffan
Pane mua
Varoitus: seuraava pläjäys sisältää osittaisia juonipaljastuksia jne.
Virginie Despentesin samannimiseen romaaniin perustuva ranskalainen road-movie, jonka toisena ohjaajana on ollut myös itse Despentes. Seksiä, väkivaltaa, elämää kuolemasta ja kuolemaa elämässä, ase yhtenä erektiona muiden joukossa mutta muita vahvempana ja naiset sen takana. Tämä elokuva ei kerro mistään naisten seksuaalisuuden syvimmistä sopukoista tai valota syväluotaavasti muutakaan.. Mutta se minkä se tekee, on ns. pimeämmän puolen vapautus sukupuolisista sallituista stereotypioista (nainen suoran väkivallan pidäkkeettömänä tekijänä vailla enää sen kattavia 'oikeutuksia' kuten esimerkiksi raiskauksen kostaminen raiskaajalle jne) ja kaiken läväyttäminen ruutuun sellaisenaan. Naisen annetaan toisin sanoen olla kusipää. Mukavaa vaihteeksi.
Alussa toki on annettu legendaarinen selitys sille kuinka näistä kahdesta naisesta tulee kusipäitä; väkivallan ja raiskausten ja elämän jossa itse ei enää ole subjektina.. jälkeen on aika elää elämää, joka tuntui kuuluneen aiemmin vain kusipäämiehille (kuten raiskaajilleen). On näemmä aika hallita väkivallalla. Seksin käyttäminen yhtenä aseena ennen oikeaa asetta on näiden naisten kostoideana, mutta sen toteuttamisessa, sitäkin käytettäessä.. kopioidaan (tai vaihtoehtoisesti hyväksikäytetään) miesten haluamia seksiakteja ja kiihotuksen aiheita; naiset pornonukeiksi pukeutuneina ja naiset kikunvarsissa kiinni ja naiset pantavina.. Kamera myöskin tehostaa tätä miesnäkökulmaa (vaikka ohjaajina tosiaan naiset) ja kuvaa esimerkiksi innolla erektiossa olevia peniksiä ja fellaatiota, mutta ei näytä kuitenkaan vaginaa suoraan ja kiihkossa vaan päinvastoin kuvaa sitä mystisesti seksikkäiden alushousujen päältä ja sivulta ja niin edelleen lailla pyhän tabun. No, verisenä se uskalletaan näyttää.. vähän kuin väkivaltaa janoavana pesäkkeenä, mutta että suoraan, täysin suoraan seksiä haluavana elimenä.. Ei, ei näytetä. (Pluspiste kamerankäytölle kuitenkin räväköistä sukkahousujen repimiskuvista, halu on niissä kuvissa raikkaana läsnä.) Naiset eivät myöskään saa orgasmeja nussimisistaan (miehet vaikuttaisvat saavan); etupäässä ähkivät ja silmäilevät lesbisesti toisiaan ja odottavat vain seksin jälkeistä vapautumistaan väkivalloitse = yhteistä naisorgasmia.
Pointti tästä: Jos tehdään provokatiivista elokuvaa ns. naisnäkökulmasta, niin tehdään sitä sitten kunnolla eikä tällä lailla tyhjästi saati lähinnä penisnäkökulmasta kuvattuna. Voihan tietysti ollakin, että elokuvan yhtenä tarkoituksena oli osoittaa, kuinka nämä naiset eivät vapaudu (vaikka niin luulevat) miesten asettamista seksinäkymistä ja kuinka näiden naisten seksuaalisuus on tavallaan 'tyhjää'; ainoa ripe mitä siitä saattaa nähdä jäljellä on niissä kuvissa joissa naiset ovat keskenään ja tanssivat toisilleen improsti. Kukaan ei ole työntämässä sisään yhtään mitään eikä tarvitse (kuten kuvista joissa niin käy, voi nähdä..) laskea sekunteja/minuutteja siihen kunnes homma on ohi. Vapaata liikettä..
Tykkäämisarvio: Tykkäsin siitä seikasta, että nainen sai olla kusipäänä ja tämä ei liity siihen, että kannattaisin mitenkään tällaista kusipäisyyttä, ei - ainoastaan liittyy siihen että on vaihteen vuoksi jotenkin vapauttavaa nähdä nainenkin sellaisena. Road-movie-tarinana semmonen nopea vetäisy; juttu tyhjeni sanoihin seksiä, väkivaltaa ja kuolemia.. Mikään ei jotenkin tuntunut loppujen lopuksi miltään. Ja se naisnäkökulma.. Sen voi tulkita monella tapaa, mutta henk.koht. jäin kaipaamaan sen ilmenemistä paremmin/särmemmin
Olisin myös halunnut naisten käyvän ampumassa mieluummin raiskaajiaan rektumiin kuin jotakin tuntematonta ukkelia (mutta pidäkkeetön, yli-oikeutusten kosto/väkivalta/aggressio pääpointtina kaiketi, joten siinä mielessä..), samoin kuin olisin halunnut elokuvalle jonkin muun kuin 'melkein-Thelma ja Louise'- päätöksen. Sellaista.
** ja puoli tähteä.
Muuta: Tulin tuon elokuvan jälkeen miettineeksi muita tällaisia ns. naisnäkökulmaisia elokuvia ja mieleen tuli pari muuta ranskalaista filmiä mm. Breillatin Romance (olen nähnyt tämän, en tunnistanut sitä vain nimestä eräässä aiemmassa ketjussa) ja häneltä myöskin ilmaantunut Siskolleni. Romancesta en pitänyt, koin elokuvan vastenmielisenä ja kaiken muka-feministisen otteen alla oksettavan perinteiseksi näkemyksesi naisesta, joka oppii seksiseikkailuistaan että nainen kiihottuu häpeästä ja haluaa olla huora ja alistettu roikkuvaksi marionetiksi, jotta voi lopulta kasvaa siksi naiseksi, jossa hänen naiseutensa on tasapainossa eli äidiksi. Klassinen huora-madonna-äiti-näkökulma. Ei mitään vapauttavaa, päinvastoin. Toista kertaa en katso.
Siskolleni taas oli sekä vastenmielinen (myös tässä kuten Romancessakin miehet ovat sikoja ja naiset uhreja) että loppuratkaisunsa puolesta erinomainen. Siinä (lopussa) tavoitettiin jopa uusi pointti.. Mestarillinen veto loppuun.
Varoitus: seuraava pläjäys sisältää osittaisia juonipaljastuksia jne.
Virginie Despentesin samannimiseen romaaniin perustuva ranskalainen road-movie, jonka toisena ohjaajana on ollut myös itse Despentes. Seksiä, väkivaltaa, elämää kuolemasta ja kuolemaa elämässä, ase yhtenä erektiona muiden joukossa mutta muita vahvempana ja naiset sen takana. Tämä elokuva ei kerro mistään naisten seksuaalisuuden syvimmistä sopukoista tai valota syväluotaavasti muutakaan.. Mutta se minkä se tekee, on ns. pimeämmän puolen vapautus sukupuolisista sallituista stereotypioista (nainen suoran väkivallan pidäkkeettömänä tekijänä vailla enää sen kattavia 'oikeutuksia' kuten esimerkiksi raiskauksen kostaminen raiskaajalle jne) ja kaiken läväyttäminen ruutuun sellaisenaan. Naisen annetaan toisin sanoen olla kusipää. Mukavaa vaihteeksi.
Alussa toki on annettu legendaarinen selitys sille kuinka näistä kahdesta naisesta tulee kusipäitä; väkivallan ja raiskausten ja elämän jossa itse ei enää ole subjektina.. jälkeen on aika elää elämää, joka tuntui kuuluneen aiemmin vain kusipäämiehille (kuten raiskaajilleen). On näemmä aika hallita väkivallalla. Seksin käyttäminen yhtenä aseena ennen oikeaa asetta on näiden naisten kostoideana, mutta sen toteuttamisessa, sitäkin käytettäessä.. kopioidaan (tai vaihtoehtoisesti hyväksikäytetään) miesten haluamia seksiakteja ja kiihotuksen aiheita; naiset pornonukeiksi pukeutuneina ja naiset kikunvarsissa kiinni ja naiset pantavina.. Kamera myöskin tehostaa tätä miesnäkökulmaa (vaikka ohjaajina tosiaan naiset) ja kuvaa esimerkiksi innolla erektiossa olevia peniksiä ja fellaatiota, mutta ei näytä kuitenkaan vaginaa suoraan ja kiihkossa vaan päinvastoin kuvaa sitä mystisesti seksikkäiden alushousujen päältä ja sivulta ja niin edelleen lailla pyhän tabun. No, verisenä se uskalletaan näyttää.. vähän kuin väkivaltaa janoavana pesäkkeenä, mutta että suoraan, täysin suoraan seksiä haluavana elimenä.. Ei, ei näytetä. (Pluspiste kamerankäytölle kuitenkin räväköistä sukkahousujen repimiskuvista, halu on niissä kuvissa raikkaana läsnä.) Naiset eivät myöskään saa orgasmeja nussimisistaan (miehet vaikuttaisvat saavan); etupäässä ähkivät ja silmäilevät lesbisesti toisiaan ja odottavat vain seksin jälkeistä vapautumistaan väkivalloitse = yhteistä naisorgasmia.
Pointti tästä: Jos tehdään provokatiivista elokuvaa ns. naisnäkökulmasta, niin tehdään sitä sitten kunnolla eikä tällä lailla tyhjästi saati lähinnä penisnäkökulmasta kuvattuna. Voihan tietysti ollakin, että elokuvan yhtenä tarkoituksena oli osoittaa, kuinka nämä naiset eivät vapaudu (vaikka niin luulevat) miesten asettamista seksinäkymistä ja kuinka näiden naisten seksuaalisuus on tavallaan 'tyhjää'; ainoa ripe mitä siitä saattaa nähdä jäljellä on niissä kuvissa joissa naiset ovat keskenään ja tanssivat toisilleen improsti. Kukaan ei ole työntämässä sisään yhtään mitään eikä tarvitse (kuten kuvista joissa niin käy, voi nähdä..) laskea sekunteja/minuutteja siihen kunnes homma on ohi. Vapaata liikettä..
Tykkäämisarvio: Tykkäsin siitä seikasta, että nainen sai olla kusipäänä ja tämä ei liity siihen, että kannattaisin mitenkään tällaista kusipäisyyttä, ei - ainoastaan liittyy siihen että on vaihteen vuoksi jotenkin vapauttavaa nähdä nainenkin sellaisena. Road-movie-tarinana semmonen nopea vetäisy; juttu tyhjeni sanoihin seksiä, väkivaltaa ja kuolemia.. Mikään ei jotenkin tuntunut loppujen lopuksi miltään. Ja se naisnäkökulma.. Sen voi tulkita monella tapaa, mutta henk.koht. jäin kaipaamaan sen ilmenemistä paremmin/särmemmin
Olisin myös halunnut naisten käyvän ampumassa mieluummin raiskaajiaan rektumiin kuin jotakin tuntematonta ukkelia (mutta pidäkkeetön, yli-oikeutusten kosto/väkivalta/aggressio pääpointtina kaiketi, joten siinä mielessä..), samoin kuin olisin halunnut elokuvalle jonkin muun kuin 'melkein-Thelma ja Louise'- päätöksen. Sellaista.
** ja puoli tähteä.
Muuta: Tulin tuon elokuvan jälkeen miettineeksi muita tällaisia ns. naisnäkökulmaisia elokuvia ja mieleen tuli pari muuta ranskalaista filmiä mm. Breillatin Romance (olen nähnyt tämän, en tunnistanut sitä vain nimestä eräässä aiemmassa ketjussa) ja häneltä myöskin ilmaantunut Siskolleni. Romancesta en pitänyt, koin elokuvan vastenmielisenä ja kaiken muka-feministisen otteen alla oksettavan perinteiseksi näkemyksesi naisesta, joka oppii seksiseikkailuistaan että nainen kiihottuu häpeästä ja haluaa olla huora ja alistettu roikkuvaksi marionetiksi, jotta voi lopulta kasvaa siksi naiseksi, jossa hänen naiseutensa on tasapainossa eli äidiksi. Klassinen huora-madonna-äiti-näkökulma. Ei mitään vapauttavaa, päinvastoin. Toista kertaa en katso.
Siskolleni taas oli sekä vastenmielinen (myös tässä kuten Romancessakin miehet ovat sikoja ja naiset uhreja) että loppuratkaisunsa puolesta erinomainen. Siinä (lopussa) tavoitettiin jopa uusi pointti.. Mestarillinen veto loppuun.
Re: Katsoin leffan
Sinun kannattanee etsiä käsiisi 70-luvun loppupuolen arvostettu merkkiteos, 'Day of the Woman' aka 'I Spit on Your Grave'. Siitä huolimatta että kyseessä on aika selkeä sexploitation-teos, pääsee siinä kuitenkin näkemään kuinka koston enkeliksi kohonnut nainen kostaa raiskaajilleen leikkaamalla yhdeltä munat pois (tuo on taattu uijjuijui-inhokkikohtaus mieskatsojille), ajamalla toisen päältä moottoriveneellä, hirttämällä kolmannen jne. Muistaakseni nainen jäi myös lopussa itse henkiin.HellBell kirjoitti:Olisin myös halunnut naisten käyvän ampumassa mieluummin raiskaajiaan rektumiin kuin jotakin tuntematonta ukkelia (mutta pidäkkeetön, yli-oikeutusten kosto/väkivalta/aggressio pääpointtina kaiketi, joten siinä mielessä..), samoin kuin olisin halunnut elokuvalle jonkin muun kuin 'melkein-Thelma ja Louise'- päätöksen.
Taisin olla herkässä 13 v iässä kun näin tuon elokuvan videolta, kaverit pakottivat katsomaan. Siksi minusta tuli vähän tällainen.
Re: Katsoin leffan
Uskollinen puutarhuri Trilleri kertoo brittimiehestä, joka rupeaa selvittämään Afrikassa tapahtunutta aktivistivaimonsa raakaa murhaa. Jäljet johtavat kansainväliseen lääkebisnekseen, salaliittoihin ja kehitysmaiden riistoon. - Kannatti nähdä: jännittävä, hyvin näytelty ja kuviltaan kaunis elokuva, jossa on myös sisältöä.
Re: Katsoin leffan
tuli viikonlopun aika katsottua nämä taas DVD:ltä
Navaronen tykit12 kertaa tänä vuonna tullut katsottua kokonaan
Rio Bravo 16 -"-
Täältä tullaan elämä 4 -"-
on niin paljon vanhoja leffoja joita katsoo mieluimmin, kuin uusia tusinatuotoksia![Razz :P](./images/smilies/icon_razz.gif)
Navaronen tykit12 kertaa tänä vuonna tullut katsottua kokonaan
Rio Bravo 16 -"-
Täältä tullaan elämä 4 -"-
on niin paljon vanhoja leffoja joita katsoo mieluimmin, kuin uusia tusinatuotoksia
![Razz :P](./images/smilies/icon_razz.gif)
Re: Katsoin leffan
Land of the dead
Petyin. En odottanutkaan mitään alkuperäisen trilogian veroista, mutta kun tämä ei tuonut missään mielessä mitään uutta sarjaan. Juoni ei etene, leffassa ei ole minkäänlaista loppuhuipennusta, satiiri on entistä näkyvämpää eikä toimi niinkuin Dawnissa, henkilöhahmot eivät ole kiinnostavia... Visuaalisesti elokuva on kuitenkin sarjan hienoin ja gorea on yllättävän paljon amerikkalaiseksi nykyelokuvaksi. Ilmeisesti jo teatteriversio oli kohtuullisen märkää mässäilyä.
Petyin. En odottanutkaan mitään alkuperäisen trilogian veroista, mutta kun tämä ei tuonut missään mielessä mitään uutta sarjaan. Juoni ei etene, leffassa ei ole minkäänlaista loppuhuipennusta, satiiri on entistä näkyvämpää eikä toimi niinkuin Dawnissa, henkilöhahmot eivät ole kiinnostavia... Visuaalisesti elokuva on kuitenkin sarjan hienoin ja gorea on yllättävän paljon amerikkalaiseksi nykyelokuvaksi. Ilmeisesti jo teatteriversio oli kohtuullisen märkää mässäilyä.
Re: Katsoin leffan
Love me tender
Elvis Presley ensimmäisessä elokuvaroolissaan ja suoriutuu siitä loistavasti. vaikka leffassa onkin muutamia Kuninkaan hoilaamia biisejä,on tämä leffa katsomisen arvoinen draama, yhdysvaltain sisällissodan jälkeisen etelän toipumisesta häviön jälkeen...
Elvis Presley ensimmäisessä elokuvaroolissaan ja suoriutuu siitä loistavasti. vaikka leffassa onkin muutamia Kuninkaan hoilaamia biisejä,on tämä leffa katsomisen arvoinen draama, yhdysvaltain sisällissodan jälkeisen etelän toipumisesta häviön jälkeen...
Re: Katsoin leffan
The Wedding Singer
Mun outolempi. Synkkä salaisuus. Olen yrittänyt selittää järjellä, miksi tästä tykkään. Ei luonnistu.
Ehkä se on se 80-luku..
Mun outolempi. Synkkä salaisuus. Olen yrittänyt selittää järjellä, miksi tästä tykkään. Ei luonnistu.
Ehkä se on se 80-luku..
Rotan aivot valtasivat pääni.
Re: Katsoin leffan
Teininä tuo meni lujaa, viime vuonna kun näin, niin oli taikahiekka karissut aika roimasti puis, mutta toimi kuiteskin.Ann kirjoitti:The Wedding Singer
Mun outolempi. Synkkä salaisuus. Olen yrittänyt selittää järjellä, miksi tästä tykkään. Ei luonnistu.
Ehkä se on se 80-luku..
Re: Katsoin leffan
Mulla on tää vhs-kasettina ja nyt dvd:nä..Dumari kirjoitti: Teininä tuo meni lujaa, viime vuonna kun näin, niin oli taikahiekka karissut aika roimasti puis, mutta toimi kuiteskin.
Nähnyt varmaan yli viisi kertaa..leffassakin kävin katsomassa.
Kyllä, minulla on ongelmia.
Rotan aivot valtasivat pääni.
Re: Katsoin leffan
Oot hassu, se on kiva leffa, saa tykätä hassuista leffoista.Ann kirjoitti: Mulla on tää vhs-kasettina ja nyt dvd:nä..
Nähnyt varmaan yli viisi kertaa..leffassakin kävin katsomassa.
Kyllä, minulla on ongelmia.
nimim: Obi-wan Kenobi 4 ever!1"2
Re: Katsoin leffan
Kapinallisen laulu
pahapoika-Elvis tekee parannuksen.. Kuningas yllätti taas tässä roolisuorituksessa
katsomisen arvoinen leffa.
pahapoika-Elvis tekee parannuksen.. Kuningas yllätti taas tässä roolisuorituksessa
![Cool 8)](./images/smilies/icon_cool.gif)
Re: Katsoin leffan
Flaming Star
taas länkkäri, Elvis esittää puoliveristä Pacaria, valkoisten ja intiaanien konfliktien välissä ja veri virtaa..![Cool 8)](./images/smilies/icon_cool.gif)
taas länkkäri, Elvis esittää puoliveristä Pacaria, valkoisten ja intiaanien konfliktien välissä ja veri virtaa..
![Cool 8)](./images/smilies/icon_cool.gif)
Re: Katsoin leffan
Million Dollar Baby
Epäuskottava, tahattoman koominen loppuratkaisu ja sen venytysvanutus-oscarin-kiilto-silmissä pilasi kaiken. Klitta Itämetsikkö ja se musta pisamamies oli hyviä.
Sitten tuli väijyttyä japanialainen leffa Tabu. Nyt vasta aukesi loppuratkaisu, kolmannella katsomisella, kiitos englanninkielisen tekstityksen. I'm a wee bit slow.
Epäuskottava, tahattoman koominen loppuratkaisu ja sen venytysvanutus-oscarin-kiilto-silmissä pilasi kaiken. Klitta Itämetsikkö ja se musta pisamamies oli hyviä.
Sitten tuli väijyttyä japanialainen leffa Tabu. Nyt vasta aukesi loppuratkaisu, kolmannella katsomisella, kiitos englanninkielisen tekstityksen. I'm a wee bit slow.
Rotan aivot valtasivat pääni.
Re: Katsoin leffan
Tähtien Sota "hassu leffa"????? &/%"#€!!!!Dumari kirjoitti: Oot hassu, se on kiva leffa, saa tykätä hassuista leffoista.
nimim: Obi-wan Kenobi 4 ever!1"2
Dog Soldiers
Johtuen osittain ennakkohypetyksen aiheuttamista hypetyksistä, tämä toinen katsomiskerta oli hivenen mieluisampi. Ensimmäisellä kerralla leffa mielestäni lässähti loppua kohden, mutta nyt kävi miltei päinvastoin. Ei mikään Ihmissusi Lontoossa, mutta pikkunäppärä kauhukomedia kumminkin. Varsinkin tietäen kauhukomedian olevan genrenä hyvin vaikea.
Nightmare Before Christmas
Tuli katsottua kaiketi "väärässä" järjestyksessä nämä Burtonin animaatiot. Vaikka tarinat eivät liitykään toisiinsa, silti yhteneväisyyksiä on miltei häiritsevän paljon jopa hahmoja myöten. Tätä ei käsittääkseni saisi tunnustaa, mutta melkeinpä pidin Corpse Bridesta enemmän. Synkempi ja surumielisempi oli se. Ja tässä laulettiin jo vähän liikaa makuuni.
Re: Katsoin leffan
Tarkoitin että Wedding Singer on hassu leffa. Hassut kattoo myös hassuja leffoja, tämä hassu diggaa Wedding Singeristä ja Star Warssista (joka ei ole hassu). Älä ota sitä niin vakavastibedlam kirjoitti:Tähtien Sota "hassu leffa"????? &/%"#€!!!!Dumari kirjoitti: Oot hassu, se on kiva leffa, saa tykätä hassuista leffoista.
nimim: Obi-wan Kenobi 4 ever!1"2
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Re: Katsoin leffan
No kun Tähtien Sota on vakava asia!Dumari kirjoitti:Älä ota sitä niin vakavasti
![Kuva](http://www.grimmemennesker.dk/data/media/1/Darth_Vader.jpg)
Re: Katsoin leffan
Pidetään ne omakuvat galleriassa.bedlam kirjoitti: No kun Tähtien Sota on vakava asia!
Elämä kantaa, jos sen antaa
Re: Katsoin leffan
Niin, koetin tuossa joululoman aikana katsella uudelleen kahtakin televisiosta tullutta Russell Crowe -leffaa. Gladiaattori oli niin tylsä, ettei sitä kestänyt paria minuuttia kauempaa. Sen sijaan muotokuva matemaattisesta nerosta John Nashista elokuvassa Kaunis mieli on minusta edelleenkin aika hyvä. Parhaita skitsofreniakuvauksia amerikkalaisissa mainstream-leffoissa joita tiedän.
Mutta. Koska olen pedantti tosikko, ei minua lakkaa ärsyttämästä se, miten elokuvassa vääristellään Nashin teoriaa. Elokuvassa esimerkkinä on tilanne, jossa neljä miestä tavoittelee viittä naista baarissa. Naisista yksi on hemaiseva vaaleaverikkö, jota kaikki miehet tietty haluavat enemmän kuin ketään nejästä tummatukasta (kummia nuo amerikkalaiset). Nash järkeilee, että jos kaikki neljä miestä lähestyvät blondia, syntyy pattitilanne, jonka purkamiseksi ei sitten enää voi kääntyä brunettejenkaan puoleen, koska kukapa nyt tahtoisi olla kakkosvaihtoehto. Kilpailun tuloksena kaikki häviävät. Nash ehdottaa, että kukaan miehistä ei lähesty blondia, vaan suoraan brunetteja, jolloin kaikille riittää yksi nainen ja kaikki miehet ovat tyytyväisiä. Tämän pitäisi olla esimerkki Nash-tasapainotilasta peliteoreettisessa ongelmassa.
Ottamatta nyt kantaa esimerkin seksismiin ja naisten rooliin passiivisina hyödykkeinä voi kuitenkin sanoa, että esimerkki on perin epäonnistunut ihan teknisessäkin mielessä. Nash-tasapainotilanhan voi epäformaalisti määritellä siten, että se on siirtojen summa, jossa yksikään pelaaja (nämä neljä miestä) ei voi saada itselleen parempaa palkintoa (haluttavampaa naista) muuttamalla vain omaa siirtoaan. Näin ollen sopimus lähestyä brunetteja *ei* ole Nash-tasapainotila, koska kuka tahansa miehistä *voi* saada paremman palkinnon (blondin) nimenomaan muuttamalla vain omaa siirtoaan (lähestymällä blondia bruneten sijaan kun muut eivät muuta siirtojaan vaan jättävät blondin rauhaan ja lähestyvät brunetteja). Eli täsmälleen päinvastoin kuin elokuvassa esitetään, Nashin baaristrategia *ei* ole Nash-tasapainotila.
Tämä on paitsi tosiasioiden vääristelyä, myös poliittis-moraalisesti arveluttavaa. Kyseessähän on ilmiselvästi konservatiivien propagandistinen salajuoni sada tyhmät kansalaiset uskomaan, että kilpailuun perustuva markkinatalous voi täyttää sosialismin lupauksen yhteiskunnallisesta oikeudenmukaisuudesta paremmin kuin sosialismi itse (ks. vaikka So Easyn kontribuutiot tähän halonhakkuuseen: http://kity.kicks-ass.net/viewtopic.php ... ght=#58409).
Tosiasiassahan blondin hylkäävä sopupeliratkaisu on kuitenkin olemuksellisesti sosialistinen ratkaisu peliteoreettiseen ongelmaan: sen sijaan, että kukin tavoittelisi omaa etuaan kilpaillen blondista, sovitaan yhteisesti kollektiivisesti parhaana pidetty toimintatapa ja toimitaan sen mukaan. Kapitalistinen markkinatalous taas perustuu ajatukselle, että brunette-sopimus ei voi onnistua, koska tässä tilanteessa kaikilla on itsekäs intressi rikkoa sopimus ja kääntyä ainoana blondin puoleen. Brunette-sopimus ei voi pitää, koska se *ei ole Nash-tasapainotila*, joka on markkinatalouden pyhä taikasana. Elokuvassa esitetään, että omaa etuaan tavoittelevat yksilöt voivat rationaalisesti luopua oman etunsa maksimoinnista, jos sillä saavutetaan kollektiivisesti oikeudenmukainen lopputulos. Mutta Nashin teorian pointti nimenomaan on, että näin ei voi tehdä, ellei ratkaisu ole Nash-tasapainotila. Muu on sosialistista utopiaa. Elokuvan baaristrategia on puhdasta sosiaalidemokratiaa, kun taas Nash-tasapainotilan nimeen vannova markkinatalous edellyttäisi miesten hylkäävän sopimuksensa ja taistelevan blondista.
Mutta. Koska olen pedantti tosikko, ei minua lakkaa ärsyttämästä se, miten elokuvassa vääristellään Nashin teoriaa. Elokuvassa esimerkkinä on tilanne, jossa neljä miestä tavoittelee viittä naista baarissa. Naisista yksi on hemaiseva vaaleaverikkö, jota kaikki miehet tietty haluavat enemmän kuin ketään nejästä tummatukasta (kummia nuo amerikkalaiset). Nash järkeilee, että jos kaikki neljä miestä lähestyvät blondia, syntyy pattitilanne, jonka purkamiseksi ei sitten enää voi kääntyä brunettejenkaan puoleen, koska kukapa nyt tahtoisi olla kakkosvaihtoehto. Kilpailun tuloksena kaikki häviävät. Nash ehdottaa, että kukaan miehistä ei lähesty blondia, vaan suoraan brunetteja, jolloin kaikille riittää yksi nainen ja kaikki miehet ovat tyytyväisiä. Tämän pitäisi olla esimerkki Nash-tasapainotilasta peliteoreettisessa ongelmassa.
Ottamatta nyt kantaa esimerkin seksismiin ja naisten rooliin passiivisina hyödykkeinä voi kuitenkin sanoa, että esimerkki on perin epäonnistunut ihan teknisessäkin mielessä. Nash-tasapainotilanhan voi epäformaalisti määritellä siten, että se on siirtojen summa, jossa yksikään pelaaja (nämä neljä miestä) ei voi saada itselleen parempaa palkintoa (haluttavampaa naista) muuttamalla vain omaa siirtoaan. Näin ollen sopimus lähestyä brunetteja *ei* ole Nash-tasapainotila, koska kuka tahansa miehistä *voi* saada paremman palkinnon (blondin) nimenomaan muuttamalla vain omaa siirtoaan (lähestymällä blondia bruneten sijaan kun muut eivät muuta siirtojaan vaan jättävät blondin rauhaan ja lähestyvät brunetteja). Eli täsmälleen päinvastoin kuin elokuvassa esitetään, Nashin baaristrategia *ei* ole Nash-tasapainotila.
Tämä on paitsi tosiasioiden vääristelyä, myös poliittis-moraalisesti arveluttavaa. Kyseessähän on ilmiselvästi konservatiivien propagandistinen salajuoni sada tyhmät kansalaiset uskomaan, että kilpailuun perustuva markkinatalous voi täyttää sosialismin lupauksen yhteiskunnallisesta oikeudenmukaisuudesta paremmin kuin sosialismi itse (ks. vaikka So Easyn kontribuutiot tähän halonhakkuuseen: http://kity.kicks-ass.net/viewtopic.php ... ght=#58409).
Tosiasiassahan blondin hylkäävä sopupeliratkaisu on kuitenkin olemuksellisesti sosialistinen ratkaisu peliteoreettiseen ongelmaan: sen sijaan, että kukin tavoittelisi omaa etuaan kilpaillen blondista, sovitaan yhteisesti kollektiivisesti parhaana pidetty toimintatapa ja toimitaan sen mukaan. Kapitalistinen markkinatalous taas perustuu ajatukselle, että brunette-sopimus ei voi onnistua, koska tässä tilanteessa kaikilla on itsekäs intressi rikkoa sopimus ja kääntyä ainoana blondin puoleen. Brunette-sopimus ei voi pitää, koska se *ei ole Nash-tasapainotila*, joka on markkinatalouden pyhä taikasana. Elokuvassa esitetään, että omaa etuaan tavoittelevat yksilöt voivat rationaalisesti luopua oman etunsa maksimoinnista, jos sillä saavutetaan kollektiivisesti oikeudenmukainen lopputulos. Mutta Nashin teorian pointti nimenomaan on, että näin ei voi tehdä, ellei ratkaisu ole Nash-tasapainotila. Muu on sosialistista utopiaa. Elokuvan baaristrategia on puhdasta sosiaalidemokratiaa, kun taas Nash-tasapainotilan nimeen vannova markkinatalous edellyttäisi miesten hylkäävän sopimuksensa ja taistelevan blondista.
"Urpiaisen pesintä on epäsäännöllistä ja lento keikkuvaa. Yleisimmät äänet ovat kimeä kutsuhuuto 'djihh!' ja rahiseva 'tssrrt-tssrrt'."
Re: Katsoin leffan
Darth Vader-kypärä päässäni tunnen olevani noin suuri ja vahva. Kuva on siis päänsisäisestä galleriastani.Melnais kirjoitti:Pidetään ne omakuvat galleriassa.bedlam kirjoitti: No kun Tähtien Sota on vakava asia!
Re: Katsoin leffan
viime yönä tuli taas töllättyä Badding, tänä vuonna ainakin 6 kertaa katsonut sen, ihan mukava satu
nyt laitoin taas pyörimään Mel Gibsonin unohdetun roolisuorituksen,liian aliarvostettu leffa
Gallipoli
Gallipoli on melko erinlainen sotaleffa kuin yleensä ottaen luulee, ei mitään Hollywood törkyä.
joukko elämäänsä tyytymättömiä Ausseja lähtee toiminnan takia mukaan WW I:een,Kodin,Uskonnon & Isänmaan takia ja että saisivat kunniaa,jolla voisi kotipuolessa rehvastella sodan jälkeen..
mutta kohtalo on päättänyt toisin, yksikään ei palaa elossa takasin..
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
nyt laitoin taas pyörimään Mel Gibsonin unohdetun roolisuorituksen,liian aliarvostettu leffa
![Shocked :shock:](./images/smilies/icon_eek.gif)
Gallipoli
Gallipoli on melko erinlainen sotaleffa kuin yleensä ottaen luulee, ei mitään Hollywood törkyä.
joukko elämäänsä tyytymättömiä Ausseja lähtee toiminnan takia mukaan WW I:een,Kodin,Uskonnon & Isänmaan takia ja että saisivat kunniaa,jolla voisi kotipuolessa rehvastella sodan jälkeen..
mutta kohtalo on päättänyt toisin, yksikään ei palaa elossa takasin..
Re: Katsoin leffan
Se on hyvä elokuva, ei vähiten musiikkinsa takia. Perustuu tositapahtumiin, Gallipoli oli yksi ensimmäisen maailmansodan mielettömimpiä teurastamoja, joskaan ei kaatuneiden määrässä Verdunin tai Sommen luokkaa. Lopun rynnäkkö suoraan konekivääritulta päin oli tyypillistä sotimista siihen aikaan.Terrorizer kirjoitti:
Gallipoli
Gallipoli on melko erinlainen sotaleffa kuin yleensä ottaen luulee, ei mitään Hollywood törkyä.
Minun piti mennä tänään katsomaan Päivä ilman sotaa, mutta sura houkutteli sen sijaan näkemään Lord of Warin. Olihan sekin melkoinen.
Re: Katsoin leffan
Gremlins - Riiviöt
Jaksoi naurattaa, edelleen. On ne vaan niin tökerösti tehtyjä ne peikonpoikaset. Ja minä raukka pikkutyttönä pelkäsin tätä pätkää kovasti
Seuraavaksi voisi kaivaa Ewokien Taistelun kaappien nurkista...Se vasta tökerösti tehty on, vanhan King Kongin tasoa suunnilleen.
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Jaksoi naurattaa, edelleen. On ne vaan niin tökerösti tehtyjä ne peikonpoikaset. Ja minä raukka pikkutyttönä pelkäsin tätä pätkää kovasti
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Seuraavaksi voisi kaivaa Ewokien Taistelun kaappien nurkista...Se vasta tökerösti tehty on, vanhan King Kongin tasoa suunnilleen.
Re: Katsoin leffan
Komisario Morse: Nicholas Quinnin hiljainen maailma
Vanha kunnon englantilainen whodunnit-sarja nyt dvd:llä (kiitos joulupukki!) ja jokainen jakso kestää tuntineljäviis, joten melkein kuin elokuva. Loistavasti näytelty mutta ajoittain hidassoutuinen, joten ei toimintasarja(elokuva)friikeille. Upea Barrington Pheloungin loppumusiikki, josta te kaikki pääsette nauttimaan klikkaamalla tästä.
Vanha kunnon englantilainen whodunnit-sarja nyt dvd:llä (kiitos joulupukki!) ja jokainen jakso kestää tuntineljäviis, joten melkein kuin elokuva. Loistavasti näytelty mutta ajoittain hidassoutuinen, joten ei toimintasarja(elokuva)friikeille. Upea Barrington Pheloungin loppumusiikki, josta te kaikki pääsette nauttimaan klikkaamalla tästä.
Re: Katsoin leffan
The New World
Terrence Malickin uusinta leffaa odotin (kohdallani vuoden toisiksi odotetuin Tähtien sodan jälkeen), enkä nyt muutama tunti katsomisen jälkeen mitenkään pysty arvioimaan. Sama kuin olisi lapsena arvostellut Joulupukkia. Edellisen Malickin leffan ensi-illasta on jo seitsemän vuotta (sitä edellisestä 27) ja aika on osoittanut, että kaikki hänen kolme aiempaa pitkää ohjaustaan kuuluvat parhaisiin elokuviin, mitä olen koskaan nähnyt. Mutta hänen elokuvansa vaativat aikaa miettiä ja useita katsomiskertoja, enkä osaa vielä sanoa, onko tämä yhtä hyvä kuin edelliset. Kaunis on ja sopii erinomaisen sopivasti jatkoksi mestariauteurin edellisille töille.
Munich
Viime aikoina Spielberg on heittäytynyt pessimistiseksi - A.I:n kohdalla Kubrickin tarinaa noudattaen, mutta Maailmojen sodan kanssa ihan itsekseen. Mikäköhän miestä vaivaa? Tästäkin liian aikaista sanoa mitään kovinkaan rakentavaa, mutta aika loistava leffa - lähes kolme tuntia meni aivan liian nopeasti ohi.
Terrence Malickin uusinta leffaa odotin (kohdallani vuoden toisiksi odotetuin Tähtien sodan jälkeen), enkä nyt muutama tunti katsomisen jälkeen mitenkään pysty arvioimaan. Sama kuin olisi lapsena arvostellut Joulupukkia. Edellisen Malickin leffan ensi-illasta on jo seitsemän vuotta (sitä edellisestä 27) ja aika on osoittanut, että kaikki hänen kolme aiempaa pitkää ohjaustaan kuuluvat parhaisiin elokuviin, mitä olen koskaan nähnyt. Mutta hänen elokuvansa vaativat aikaa miettiä ja useita katsomiskertoja, enkä osaa vielä sanoa, onko tämä yhtä hyvä kuin edelliset. Kaunis on ja sopii erinomaisen sopivasti jatkoksi mestariauteurin edellisille töille.
Munich
Viime aikoina Spielberg on heittäytynyt pessimistiseksi - A.I:n kohdalla Kubrickin tarinaa noudattaen, mutta Maailmojen sodan kanssa ihan itsekseen. Mikäköhän miestä vaivaa? Tästäkin liian aikaista sanoa mitään kovinkaan rakentavaa, mutta aika loistava leffa - lähes kolme tuntia meni aivan liian nopeasti ohi.